![](https://cdn.life.hu/2023/12/VjFJ3fFS_dWZuj5HyH7dG9ofquj379JkLSXVuohpQo4/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50Lzg4YjM1NWUxNDMyYjQ4MDc4YTdmYzAxZDBlZjUxYzY2.jpg)
Na, nem azért, mert sanyarú sorsom lett volna! Hanem, mert olyan horrorsztorikkal traktáltak bennünket, ahova nemhogy a 12-es, hanem a 18-as karika is kevés lett volna.
Mert a Hugó, a víziló hogy is kezdődik? Lemészárolják szegény állat egész famíliáját. És akkor ne is beszéljünk a Hófehérke és a hét törpében a gonosz mostoháról: neki ugyanis az eredeti Grimm mese szerint izzó vascipőben kellett az esküvőn a halálba táncolnia magát.
Igaz, az ősibb sztoriban a rémséges királynő gusztusa is másabb volt, mert amíg az általam ismert történetben a szívét, addig az eredetiben a máját és a tüdejét szerette volna Hófehérkének, és nem csupán emlékbe, hanem feltálalva az esti vacsorához. Mert bizony az általunk ismert történetek erősen cenzúrázva lettek!
A Csipkerózsika eredetijének tekinthető mesében a lányt álmában erőszakolja meg a király, akitől kilenc hónap múlva ikrei születnek. A lány még ekkor sem ébred fel, s a két gyerek a fiatal nő ujját kezdi szopni, mikor is az egyik kiszívja onnan azt a lenmagot, mely az eszméletlenséget okozta Csipkerózsikánál. És hogy milyen furcsa is az élet! Egymásba szeret az erőszaktevő és az áldozat. A férfi azonban már nős, így a feleség gonosz tervet sző: az ikreket saját apjukkal falatja fel, miután megölette és megfőzette a kicsiket. Ez ugyan nem valósul meg, de azért már az ötlet is gyomorforgató!
De több verzióban létezik a Jancsi és Juliska is. Míg mi úgy ismerjük a sztorit, hogy az őket felfalni szándékozó banyát a mézeskalács házikós sztoriban a gyerekek a tűzbe vetik, addig egy másik változatban Jancsi és Juliska egyenesen az ördöggel találkozik. Majd mikor az egy fűrészbakon akarja őket kivéreztetni, a találékony gyerekek az ördögöt kérik meg, mutassa meg, mégis hogyan kellene ráfeküdniük a bakra. Mikor az ördög bedől nekik, a gyerekek elvágják a torkát. Hát ez sem valami szívmelengető történet, de legalább megmenekültek a gyerekek.
Nem úgy a kis hableány, aki az Andersen által megálmodott történetben kétségbeesésében öngyilkos lett. Hiszen a herceg nem őt vette el, hanem egy hercegnőt választott párjául. Így aztán Ariel bánatában a tengerbe veti magát, és tajték lesz belőle. A Disney mesében azért ennél sokkal finomabbra vették a figurát, és inkább emberré változtatták, hogy hozzámehessen szerelméhez.
Piroska sem menekült ám meg, mint az általunk ismert mesében. Ráadásul nem is kislány volt, hanem egy jól táplált hölgy - Charles Perrault francia meséjében -, aki miután a farkas útbaigazítja az erdőben, eltéved. A farkas pedig nem kegyelmez neki, elevenen felfalja. Mi ebből a tanulság? Úgy látszik, már akkoriban sem volt tanácsos idegenekkel szóba állni.
Ezért, ha belegondolok, mégiscsak szép gyermekkorom volt, hiszen az általam ismert mesékben a jó elnyeri jutalmát, helyreáll a világ rendje, és ezáltal feloldódik az emberben a belső feszültség, melyet az egyensúly felbomlása okozott. A jó mese abban segít, hogy egészségesen elviseljük, túléljük a problémákat. Hatására pedig öngyógyító folyamatok indulnak be.
Nyitókép: AFPforum
Neked mi a véleményed erről a cikkről? Egyetértesz vele, vagy teljesen máshogy látod? Csatlakozz a SHE Kibeszélő Facebook csoportunkhoz és mondd el nekünk!
Portfóliónk minőségi tartalmat jelent minden olvasó számára. Egyedülálló elérést, országos lefedettséget és változatos megjelenési lehetőséget biztosít. Folyamatosan keressük az új irányokat és fejlődési lehetőségeket. Ez jövőnk záloga.